La desmitificación de la figura genio-artista en educación preuniversitaria. Consideraciones para una intervención artístico-educativa híbrida a través del centro de arte local.
![Thumbnail](/xmlui/bitstream/handle/10234/189877/TFM_2020_LobatoRuiz_Natalia.pdf.jpg?sequence=5&isAllowed=y)
Visualitza/
Metadades
Mostra el registre complet de l'elementcomunitat-uji-handle:10234/158176
comunitat-uji-handle2:10234/71345
comunitat-uji-handle3:10234/92228
comunitat-uji-handle4:
TFG-TFMMetadades
Títol
La desmitificación de la figura genio-artista en educación preuniversitaria. Consideraciones para una intervención artístico-educativa híbrida a través del centro de arte local.Autoria
Tutor/Supervisor; Universitat.Departament
Ribera Giner, Marc; Universitat Jaume I. Departament d'Educació i Didàctiques EspecífiquesData de publicació
2020-07-13Editor
Universitat Jaume IResum
El denominado mito del genio-artista perpetúa la supremacía del hombre como artista-creador. Además, esto contribuye a la desconexión del alumnado con el mundo artístico. El objetivo principal de este trabajo es ... [+]
El denominado mito del genio-artista perpetúa la supremacía del hombre como artista-creador. Además, esto contribuye a la desconexión del alumnado con el mundo artístico. El objetivo principal de este trabajo es investigar cómo conectar el mundo del arte con el estudiantado de Bachillerato, a través de los centros de arte de su
entorno, desarrollando una propuesta artístico-educativa. Una propuesta que, con
motivo de la pandemia Covid-19, fue adaptada a un escenario en línea. Este trabajo
se corresponde con en el modelo 2, Investigación educativa. En concreto, se trata
de una investigación basada en el diseño educativo, en la que a través de varios
instrumentos se analiza, diseña y evalúa una propuesta a partir de tres fases y prototipos. En este proceso participaron cinco alumnas y una profesora de Educación
Secundaria. Además, se analizaron cinco propuestas virtuales de centros artísticos.
Según los resultados, en la fase uno se detecta la falta de interés del alumnado y
la necesidad de mejorar la comunicación entre los centros de arte y educativos. En
la fase dos, se reformula la intervención adaptada a una modalidad en línea y se
evalúa a través de un focus group y una rúbrica performática con las alumnas. Por
último, en la fase tres, se extraen buenas prácticas: (1) adaptar la guía didáctica a
los contenidos curriculares; (2) usar las redes sociales y página web para no perder
el contacto con el público objetivo, además de utilizar estas herramientas para la
generación de contenido; y (3) la importancia de realizar una exposición final. Como
conclusión, las instituciones artísticas y educativas deben unir esfuerzos por mejorar su comunicación y procurar un aprendizaje significativo para el alumnado. La
virtualización ha demostrado que es posible trabajar juntamente con el centro de
arte. El compromiso de las instituciones es fundamental para luchar contra la desigualdad de género, romper con las barreras, además de reconocer y empoderar a
esas futuras mujeres artistas. [-]
El denominat mite del geni-artista perpetua la supremacia de l’home com a artista-creador. A més, això contribueix a la desconnexió
de l’alumnat amb el món artístic. L’objectiu principal d’aquest treball és investigar ... [+]
El denominat mite del geni-artista perpetua la supremacia de l’home com a artista-creador. A més, això contribueix a la desconnexió
de l’alumnat amb el món artístic. L’objectiu principal d’aquest treball és investigar com connectar el món de l’art amb l’estudiantat de
Batxillerat, a través dels centres d’art del seu entorn, desenvolupant
una proposta artístic-educativa. Una proposta que, amb motiu de la
pandèmia Covid-19, va ser adaptada a un escenari en línia. Aquest
treball es correspon amb el model 2, Investigació educativa. En concret, es tracta d’una investigació basada en el disseny educatiu, en
la qual a través de diversos instruments s’analitza, dissenya i avalua
una proposta a partir de tres fases i prototips. En aquest procés van
participar cinc alumnes i una professora d’Educació Secundària. A
més, es van analitzar cinc propostes virtuals de centres artístics. Segons els resultats, en la primera fase es detecta la falta d’interés de
l’alumnat i la necessitat de millorar la comunicació entre els centres
d’art i educatius. En la fase dos, es reformula la intervenció adaptada a una modalitat en línia i s’avalua a través d’un focus group i una
rúbrica performativa amb les alumnes. Finalment, en la fase tres,
s’extrauen bones pràctiques: (1) adaptar la guia didàctica als continguts curriculars; (2) utilitzar les xarxes socials i pàgina web per a no
perdre el contacte amb el públic objectiu, a més d’utilitzar aquestes
eines per a la generació de contingut; i (3) la importància de realitzar una exposició final. Com a conclusió, les institucions artístiques
i educatives han d’unir esforços per millorar la seua comunicació i
procurar un aprenentatge significatiu per a l’alumnat. La virtualització ha demostrat que és possible treballar juntament amb el centre
d’art. El compromís de les institucions és fonamental per a lluitar
contra la desigualtat de gènere, trencar amb les barreres, a més de
reconèixer i apoderar a aquestes futures dones artistes. [-]
The myth of the Artistic Genius perpetuates the supremacy of man
as an artist-creator. Moreover, this contributes to the disconnection of the students from the artistic world. The main objective of
this work is to ... [+]
The myth of the Artistic Genius perpetuates the supremacy of man
as an artist-creator. Moreover, this contributes to the disconnection of the students from the artistic world. The main objective of
this work is to investigate how to connect the world of art with high
school students, through their nearby art centers, developing an artistic-educational proposal. A proposal that, on the occasion of the
Covid-19 pandemic, was adapted to an online context. This work
corresponds to model 2, Educational research. Exactly, it is a design-based research, in which, through some instruments, a proposal is analysed, designed and evaluated based on three phases
and prototypes. Five students and a secondary school teacher participated in this process. In addition, five online proposals from art
centres were analysed. According to the results, in the phase one,
the lack of interest of the students and the need to improve communication between art and educational centers is detected. In the
phase two, the intervention is reformulated to an online modality
and evaluated through a focus group and a performance section
with the students. Finally, in the phase three, good practices are
extracted: (1) adapting the didactic guide to the curricular contents;
(2) using social networks and web page to not lose contact with the
target audience, in addition to using these tools for the generation
of content; and (3) the importance of making a final presentation.
In conclusion, arts and educational institutions must join forces to
improve their communication and provide meaningful learning for
students. Virtualization has shown that it is possible to work together with the art center. The commitment of the institutions is fundamental to fight against gender inequality, to break down barriers
and to recognize and empower these future women artists. [-]
Paraules clau / Matèries
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
Descripció
Treball Final de Màster Universitari en Professor/a d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d'Idiomes. Codi SAP809. Curs: 2019/2020
Tipus de document
info:eu-repo/semantics/masterThesisDrets d'accés
Licencia CC-BY-NC-SA
info:eu-repo/semantics/openAccess
info:eu-repo/semantics/openAccess
Apareix a les col.leccions
Els següents fitxers sobre la llicència estan associats a aquest element: