La relevancia económica y política del enfoque de los bienes comunes.
Metadata
Show full item recordcomunitat-uji-handle:10234/10
comunitat-uji-handle2:10234/158177
comunitat-uji-handle3:10234/159025
comunitat-uji-handle4:10234/159034
REVISTESMetadata
Title
La relevancia económica y política del enfoque de los bienes comunes.Author (s)
Date
2015Publisher
Universitat Jaume I. Seminari Permanent d'Aprenentatge en Participació Comunitària "Garbell"; Universitat Jaume I. Servei d'Activitats Socioculturals (SASC)ISSN
2386-5458Type
info:eu-repo/semantics/articlePublisher version
http://www.e-revistes.uji.es/index.php/kult-ur/issue/view/v2n3Subject
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
![](/xmlui/themes/Mirage2/images/uji/materia_peq.png)
Abstract
Este trabajo aborda la relación histórica entre las diferentes olas de
movilización desde la década de los años cincuenta y la creciente problematización
de los cercamientos de los comunes. Observamos que, progres ... [+]
Este trabajo aborda la relación histórica entre las diferentes olas de
movilización desde la década de los años cincuenta y la creciente problematización
de los cercamientos de los comunes. Observamos que, progresivamente, los
comunes constituyen una referencia de acción para propuestas económicas y polí-
ticas que trascienden el enfoque clásico de manejos comunales o comunitarios.
Hoy en día, la biodiversidad, el agua, el conocimiento o el acceso a tecnologías
comunicativas, son ejemplos de prácticas caracterizadas por la creación de instituciones
que cooperan para mantener un bien (físico, social) y reproducirlo de
forma accesible. Cambia y a veces se difumina el concepto de comunidad. Pero
no ocurre así con los métodos de autogestión y cogestión que siguen inspirándose
en El gobierno de los comunes, según subrayara Ostrom. [-]
El treball aborda la relació històrica entre les diverses ones de mobilització
des dels anys cinquanta i la problematització creixent dels encerclaments dels
comuns. Hi observem que, progressivament, els comuns ... [+]
El treball aborda la relació històrica entre les diverses ones de mobilització
des dels anys cinquanta i la problematització creixent dels encerclaments dels
comuns. Hi observem que, progressivament, els comuns constitueixen una referència
d’acció per a propostes econòmiques i polítiques que ultrapassen l’enfocament
clàssic de maneigs comunals o comunitaris. Ara com ara, la biodiversitat,
l’aigua, el coneixement o l’accés a tecnologies comunicatives, són exemples de
pràctiques caracteritzades per la creació d’institucions que cooperen per a mantenir
un bé (físic, social) i reproduir-lo de manera accessible. Canvia i de vegades
es difumina el concepte de comunitat. Però no passa el mateix amb els mètodes
d’autogestió i de cogestió, els quals encara s’inspiren en El govern dels comuns,
segons va remarcar Ostrom. [-]
This paper addresses the historical relationship between the different
waves of mobilization from the 50s onwards and the increasing problematization
of enclosure of the commons. We observe how commons increasingl ... [+]
This paper addresses the historical relationship between the different
waves of mobilization from the 50s onwards and the increasing problematization
of enclosure of the commons. We observe how commons increasingly
constitute a reference for economic and political proposals that go beyond the
classical approach of communal or community management. Today, biodiversity,
water, knowledge or access to communication technologies are examples of
practices characterized by the creation of institutions that cooperate to maintain a
“common” (physical, social) and keep it accessible. While the concept of community
changes and is sometimes blurred, this is not the case with the methods of
self-management and co-management that continue to draw from Governing the
Commons, as Ostrom highlighted. [-]
Is part of
kult-ur, vol. 2, núm. 3Rights
info:eu-repo/semantics/openAccess
This item appears in the folowing collection(s)
- kult-ur_2015_v.2_n.3 [19]